Atuagagdliutit - 07.11.1963, Side 17
Sy elprøven - en af de største
fiskepladser i Grønland
Til trods herfor mangler de mest nødvendige ting til lettelse af pro-
duktionsarbejdet — Der fanges så mange torsk, at det kniber med at
behandle hele fangsten — Der findes en velegnet plads fil en fabrik
og en ny by — Der findes een lille kran og et lille kajanlæg i Sydprøven,
hvor der blev indhandlet 1600 tons forsk sidste år.
Een af de største fiskepladser i Grønland er Sydprøven. Indhandlingen sidste
år var på godt 1600 tons. Udstedet havde ved årets slutning.467 indbyggere, og
sidste års indhandling af torsk gav ca. 3 ton pr. indbygger. Et så fint resultat
var kun opnået ved flid og en kæmpeindsats fra fiskernes side. Til trods herfor
har fiskerne de mest elendige arbejdsforhold i forhold til andre byer. Losnings-
forholdene er vist uden sidestykke i hele Grønland. Man kan ikke lade være
med at undre sig over, at så initiativrige fiskere får så lidt til gengæld for
deres flid i form af lettelser i produktionsapparatet.
STOR STIGNING I FANGSTERNE
— Allerede i 1910 fik Sydprøven sit
første fiskehus, da indhandlingen af
hellefisk blev påbegyndt, siger den
nuværende handelsforvalter og man-
geårige landsrådsmedlem Jacob Niel-
sen og fortsætter: — Da torsken viste
sig omkring 1920, startede torskeind-
handlingen. Fiskeriet blev ved med
at vokse i de senere år, og i 1956 fik
vi et nyt fiskehus med tilhørende kaj-
anlæg. Fremgangen på fiskeriet vok-
sede endnu hurtigere, da vi fik det nye
fiskehus. Den årlige indhandling var
på ca. 300—400 tons før 1957, og den
kom op på 500 tons i 1957, og steg
konstant, indtil den kom op på 1600
tons sidste år.
— Hvornår kom De som handelsfor-
valter til Sydprøven?
— Vi kom hertil i 1957 fra Aug-
pilagtoK. Jeg er født og har boet som
barn her, men var væk i 30 år. Jeg
har virket som udstedsbestyrer flere
steder. Jeg bad selv om at vende
tilbage til min barndomsby og fik ja.
— De nævnte, at indhandlingen har
været stigende, siden De kom hertil.
Var det anskaffelsen af bedre fiske-
redskaber, f. eks. bundgarn, der var
skyld i de gode resultater?
— Det var først i 1960, at bund-
garnsfiskeriet startede hernede. Det
gav store fangster, Året efter var der
allerede syv bundgarn og tolv i 1962
her i distriktet. I år ejes der knap 20
bundgarn. Fiskerne begyndte at tjene
store penge og benyttede dem til køb
af større fartøjer. Nu findes der 30,
36 og 42 fods både, og der er ingen
tvivl om, at flere får nye både til
næste år. Da bådene er blevet større,
håber vi, at vinterfiskeriet vil give
større udbytte end tidligere år.
— Hvor mange indbyggere er der i
Sydprøven?
— Ved sidste års udgang var der
467 indbyggere, men vi har flere bo-
pladser: Lichtenau med 120 indbyg-
gere, AkuliaruseK, Igdlorpait, K’uv-
nermiut, Igpik og NiaKornårssuk. De
fleste bopladser bebos af fåreholdere
og fiskere. Der findes 700 mennesker,
der hører til Sydprøven, handelsmæs-
sigt.
ALT FOR STOR PRISFORSKEL
— Jeg har hørt, at De selv tilrette-
lægger fremgangen det næste år i
torskeindhandlingen på udstedet.
— Ja, første gang jeg prøvede en
sådan fremgangsmåde, var i 1960. Jeg
fremlagde produktionsresultatet ved
årets slutning og opfordrede udstedets
befolkning til at være med til at ind-
handle en million kilo torsk næste år.
Vi nåede det, og så besluttede vi, at
næste års indhandling helst skulle
komme op på 1 million kilo. Det
lykkedes også. I år skal vi gerne ind-
handle to milioner kilo torsk. Om vi
når det, må tiden vise.
— Bliver der også foretaget trans-
port af torsk til fabrikken i NarssaK
fra Sydprøven?
Både herfra og fra Sletten sender
BRYDESEN^
Jernstærk brun
og sort box
herresko med
sklndfoer og
ARMY såler.
Fra 40—47 ..
Alle nr. 4Z,U>
90 dages garanti
Danmarks bedste sko fil prisen
Provinsordrer pr. efterkrav med
returret.
SMALLEGADE 12—14 - KBH. F.
angutinut skut box-it Kernertut
kajortutdlo ningusorujugssuit
amernik ilupaKutigdlit såkututdlo
kamigpaisa alugissartagåinik
alugdlit.
Danmarkime skut pitsaunerssait
akimingnut naleritutut
vi torsk til fabrikken i NarssaK i vin-
terhalvåret. Men når det er dårligt
vejr, hænger vi torsken til tørring. Vi
tørrede ca. 180 tons sidste vinter, men
vi har tørrestativer, der kan tage indtil
300 tons torsk.
— De har engang påpeget den store
prisforskel, der er på fisk, indhand-
let på udstederne ig i byerne med mo-
derne produktionsanlæg.
—• Jeg nævnte forholdet, da jeg
syntes, at forskellen var for stor i år.
Fra og med december sidste år steg
indhandlingsprisen på torsk til f. eks.
fabrikken i NarssaK til 50 øre kiloet.
Indhandlingsprisen her på stedet er
27 øre pr. kg — uforandret — selv
om prisen på torske steg i fabriks-
byerne. Andre steder, f. eks. i SårdloK
er prisen endnu mindre end her, kun
25 øre pr. kilo, nøjagtig det halve af
prisen i NarssaK.
— Der fiskes også rejer herfra. Men
det er ærgerligt, at rejerne ikke gi-
ver beskæftigelse for udstedets be-
folkning, da vi ikke har en fabrik.
I de senere år, hvor torske indhand-
lingen er vokset så meget, har ud-
stedets befolkning mange gange dis-
kuteret nødvendigheden af en fabrik.
Der fanges så mange torsk, at det
kniber med at behandle hele fang-
sten manuelt. Den største hindring
for udbygning af udstedets produk-
tionsapparat er de elendige havnefor-
hold.
EN FABRIK KAN OPFØRES IKKE
RET LANGT FRA BYEN
— Er der fisk i hele distriktet?
— Der er fisk i rige mængder i hele
Lichtenaufjorden og havet udenfor.
Der er torsk, rødfisk, hellefisk og kote-
letfisk. Men det er kun torsken, vi har
glæde af.
— Er der ingen muligheder for at
anlægge en fabrik i eller i nærheden
af Sydprøven?
— Der kan ikke opføres en fabrik
i Sydprøven, fordi der ikke findes en
havn. Der er ellers rigeligt med vand
og med byggeplads. Jeg har foreslået,
at der bliver oprettet en hel ny by
i Kangerdluluk, der ligger lidt længere
indenfor Lichtenau. Dér findes en
kæmpestor byggemoden grund, og alle
huse kan få rindende vand. Tanken
om en ny by er blevet luftet flere
gang, men det er nok umuligt at virke-
ligggøre den, da det drejer sig om en
investering på mange millioner kroner.
Alene for at grundlægge byen skal
man nok bruge 100 miil. kr.
— Der er også en velegnet vig, Sa-
karias Havn ( der er omdøbt til Må-
gens Havn på søkortet), der ikke lig-
ger ret langt fra Sydprøven. Dér kan
laves en meget stor havn, og der er
rigeligt med vand, da der findes flere
store, uudtømmelige søer lige i nærhe-
den. Der findes ligeledes en fortrinlig
byggegrund. Man kan udvide Syd-
prøven over mod vigen ved at an-
lægge en tre kilometer lang vej. Da
vi allerede på nuværende tidspunkt
kan skaffe råvarer nok til en fabrik,
er vi meget opsat på at få den.
— Der er også planer om, at Nanor-
talik og Julinanehåb skal have en fa-
brik hver. Kommer disse fabrikker i
gang, skal fiskerne fra Sydprøven vel
være med til at leverer råvarer?
— Det er en af de ting, vi frygter:
at vi herfra skal være med til at
skaffe råvarer til de to kommende
fabrikker. Sydprøvens omegn er den
bedste fiskeplads i den sydligste del
af vestkysten. Her er fisk hele året
rundt. Hvis fangsterne skal transpor-
teres til to fabrikbyer, fratages ud-
stedets beboere deres arbejde og der-
med deres indtægtskilde. Det vil re-
sultere i en tilflytning til fabriks-
byerne. Den kan jo ikke eksistere
uden arbejde. Jeg synes, det er meget
uheldigt, hvis befolkningen fra een
af Grønlands bedste fiskepladser be-
gynder at flytte til andre steder. Vi
har selv vist, hvor store mængder
fisk, vi kan fange og alene dette skulle
kunne danne grundlag for bygning af
fabrik.
BUTIKKEN ER FOR LILLE
— Det er ikke store bygninger, KGH
har her på stedet.
— Kontorbygningen stammer fra
den tid, da Sydprøven blev et handels-
sted i begyndelsen af 1800. Jeg er født
i dette hus og boede her i min barn-
dom. Vi fik en ny butik i 1922. Denne
bygning tjener den dag i dag som
butik uden at være ombygget. Vor
omsætning stiger hvert år. Sidste år
var den på 1,4 miil. kr., og nu er bu-
tikken blevete for lille. Størsteparten
af varerne kan ikke ligge fremme og
er gemt i vort pakhus, der har tre
etager og er rigeligt stort endnu. Han-
silarssuarme
pitsaunerpåic
beø
tåssalume inumarigsi-
nångitsusanane
delsforvalterens hus blev bygget i 1952.
— Kontorbygningen er fredet.
— Ja, huste ejes af Nationalmuseet.
Man må overhovedet ikke lave for-
andringer udvendigt, men man må
godt bygge om indvendigt. Huset er
bygget af 12 tommer brede planker,
der er stablet oven på hinanden. En
sådan byggemetode har bevirket, at
husete har eksisteret i så mange år
uden at forandre sig. Huset ser gam-
melt udefra, men når man tager yder-
beklædningen af, kan man se, at plan-
kerne er uforandret. Huset er ikke
isoleret. Det har blot en yderbelæd-
ning af brædder og er tapetseret ind-
vendigt, men er meget lunt.
— Sydprøvens fiskemestre har også
haft betydning for fiskeriets udvik-
ling.
— Ja, det har de. Den første var en
erhvervsfisker fra Frederiksshavn, der
hed Meyer. Han var her sammen med
sine to sønner fra 1910 til 1912. Mar-
tin Hansen, der er godt kendt heroppe
og som har været i Holsteinsborg som
fiskemester, var her i 1913—14. Fra
1914 til 1926 var en tidligere tømrer,
Peter Larsen, her som fiskemester,
men fra 1926 har vi haft grønlandske
ledere af fiskehuset. Først Jakob
Adolfsen, der trak sig tilbage efter ut
have virket i 40 år. Hans efterfølger
er min bror Rama Nielsen, som er
salterileder nu.
KUN ET LILLE KAJANLÆG MED EN
KRAN FINDES PÅ UDSTEDET
— Hvornår kom De hertil, Rama
Nielsen?
— I juni 1959 blev jeg ansat her i
fiskehuset.
— Hvor stor var den årlige ind-
handling på dette tidspunkt?
— Mellem 700 og 800 tons.
— Fiskehuset er ikke særligt stort,
og kajanlægget er meget lille. Det
skaber vel visse vansekligheder?
— Vi har meget store vanskeligheder
at slås med. Der er mere end rige-
ligt at lave, da torskefangsterne sti-
ger med store mængder hvert år.
Skonnerter med varer til butikken
benytter også det eneste kajanlæg, vi
har, når de lossesr. Og hele dagen
lang skiftes fiskerne til at benytte
det samme kajanlæg, når de skal
sælge fangsterne. Derfor er det ikke
underligt, at vi tit har de største van-
skeligheder.
— Hvor lang arbejdsdag har De i
den travleste tid?
—■ Klokken seks om morgenen star-
ter losningen af torsk. Jeg husker, at
jeg selv startede vor eneste kran klok-
ken seks om morgenen. En af mine
medarbejdere afløste mig, dan han
mødte. Kranen var i gang uafbrudt
hele dagen — også i middagspausen
— og standsede først klokken halv ni
om aftenen. Da blev vi først færdige
med at losse bådene. Det er ikke
underligt, at en del af fisken blev øde-
lagt, når arbejdet går så langsomt.
—• Har De vanskeligheder med at
skaffe arbejdskraft?
— Undertiden kan det selvfølgelig
være svært at skaffe den nødvendige
arbejdskraft, men jeg kan altid få
fat på nogen. Som regel kan vi få
rigelig med kvindelig arbejdskraft.
Problemet er at flække torsken, mens
den er frisk, da det kniber med at
skaffe mandlige flækkere. Når bund-
garnssæsonen starter, får fiskerne
brug for et større mandskab, og så
kan vi ikke længere få de flækkere,
vi har brug for.
— De nævnte, at De kun har en
kran. Kan de ikke få flere?
—■ Myndighederne får besked om
vore vanskelighder hvert år, og vi får
altid det svar, at de vil blive løst
Når vore forventninger ikke bliver
indfriet, henvender vi os igen til vore
foresatte. De er altid imødekommende,
men indtil nu har vi kun een kran.
— De sagde, at De har set steder
med meget bedre produktionsapparat
længere mod nord.
— Ja, da jeg rejste til Godthåb for
at deltage i salterilederkursus og kom
til det første udsted, der hører under
Frederikshåb, begyndte misundelsen.
I Arsuk har de flere kraner og andre
goder, som vi aldrig har drømt om. Vi
har kun een kran og en lillebitte kaj
der skaber de største vanskeligheder.
Hans Janussen.
£K)\ Trawlspillet
med brudsikre ståltromler
Vore spil har bestået sin prøve
gennem årtier i mange hundrede
anlæg med de bedste resultater.
Køb det originale
A.J.S. TRAWLSPIL
kilisautinut amorutit
napissugssåungitsunik
kåvigtugdlit
uvagut amSrutautlvut ukiorpå-
lugssuarne tamalårpagssuartigut
atorneKardlutik misiligarneKarsi-
måput ajungitdlulnartumik taku-
„ titaxarsimavdlutik.
A.J.S.-ip kilisautinut amorutai
pisiarlnlarsigik
ANDR. JENSEN & SØNNER . Specialfabrik for trawl- og vådspil
Telf. 42977 — Skagen — Danmark — Tel.adr. „Skagenspil"
17