Atuagagdliutit - 15.07.1999, Síða 3
GRØNLANDSPOSTEN
MARLUNNGORNEQ 4. MAJ 1999 • 3
Politisk topmøde i
sommervarmen
Udenrigs- og sikkerhedspolitiske udvalg
blev hasteindkaldt til møde i Nuuk
(EE) - En håndfuld ferieren-
de landstingsmedlemmer og
landsstyremedlemmer kom
fra nær og fjern for at holde
et to timer langt møde i Nuuk
i tirsdags.
Mødet var hasteindkaldt i
slutningen af sidste uge af
landsstyreformand Jonathan
Motzfeldt, der også var på
ferie udenfor Grønland.
Formanden for Landstin-
gets udenrigs- og sikker-
hedspolitisk udvalg, Malii-
nannguaq M. Mølgaard, duk-
kede op med fly midt om nat-
ten mellem mandag og tirs-
dag.
De enkelte medlemmer
blev ikke informeret om
mødets indhold, før de
hastigt tog det første fly til
Nuuk.
Men det har åbenbart dre-
jet sig om embedsmandsud-
valgets arbejde om udviklin-
gen i Grønlands indflydelse i
udenrigs- og sikkerhedsud-
valg. Det er ihvertfald den
officielle forklaring.
Annorakudvalg
Landsstyreformand Jonathan
Motzfeldt siger, at han og
medlem i udvalget, direktør
Kuupik Kleist har forklaret
sig overfor udenrigs- og sik-
kerhedspolitisk udvalg, om
den rapport, som han og
statsministeren får udleveret
i forbindelse med Rigsmødet
på Færøerne den 10. august.
Rapporten er ikke færdig.
Det bliver den først i slutnin-
gen af juli.
Annorakudvalget, som
landsstyreformanden popu-
lært kalder embedsmandsud-
valget, er sammensat af
repræsentanter fra hjemme-
styret og udenrigs- forsvars-
og statsministeriet.
Det har fået til opgave at
udarbejde en rapport over
udviklingen i Grønlands for-
hold i udenrigs- og sikker-
hedspolitik i de sidste tyve
år, siden hjemmestyrets ind-
førelse i 1979.
Dobbelt sikkerhedspolitik
På papiret har Grønland
ingen indflydelse over uden-
rigs- og sikkerhedspolitik.
Det afgør staten suverænt.
Men reelt er der sket en
udvikling. Hjemmestyret har
nemlig lidt efter lidt fået stør-
re indflydelse på udenrigspo-
litikken, for eksempel i fiske-
ri- og handelsspørgsmål,
samt i forholdet til nabolan-
de.
Men i sikkerhedsspørgs-
mål er situationen en helt
anden, der holder Danmark
fast på sit suverænitet i rigets
forsvarspolitik. Og netop
spørgsmålet om statens for-
svarspolitiske aftale med
amerikanerne har været et
kildent spørgsmål imellem
hjemmestyret og staten, der
har fået sindene i kog blandt
vore politikere. Specielt i de
sidste år, hvor den ene rap-
port efter den anden har afs-
løret, at Danmark har kørt
dobbelt sikkerhedspolitik, én
for Danmark og en anden for
Grønland, godt begravet i et
mørkt skab.
Kommission
Formanden for udenrigs- og
sikkerhedspolitisk udvalg,
Maliinannguaq M. Mølgaard
understreger, at det kun er en
orientering om arbejdet i
annorakudvalget, udvalget
har fået under sit hastemøde.
- Vi kan ikke komme nær-
mere ind på annorakudval-
gets arbejde før, der er udar-
bejdet en rapport, og de poli-
tiske drøftelser går igang.
- Der vil ligge en rede-
gørelse i Landstinget, når
efterårsamlingen starter i
september, siger Maliinann-
guaq M. Mølgaard. Hun
understreger også, at lands-
styret vil nedsætte en kom-
mission, der skal komme
med forslag til øget indfly-
delse på udenrigs- og sikker-
hedspolitik. Det sker i løbet
Maliinannguaq M. Mølgaard.
af efteråret, sådan som det er
aftalt i landsstyrets samar-
bejdsaftale.
Jonathan Motzfeldt, vil
ikke udtale sig om mødet i
sikkerheds- og udenrigspoli-
tisk udvalg, der faktisk er et
tys-tysudvalg, fordi sikker-
hedsspørgsmål er beskyttet i
offentlighedsloven.
- Jeg kan. kun sige at jeg
har forklaret mig overfor
udvalget om annorakudval-
gets arbejde, sagde han, før
han hastede videre til Køben-
havn.
Nilsson nikanarsaasutut
unnerluutigineqartoq
Inu:IT A/S'p pisortaata Martin
Gjødvad-ip pisussaatitaanini
eqqunngitsuunerarpaa
NUUK(TK) - Inu:IT A/S-ip
pisortaata Martin Gjødvad-ip
inatsisartunut ilaasortaq
Anders Nilsson politiinut un-
nerluutigivaa. Martin Gjød-
vad isumaqarpoq Anders
Nilsson 9. juli radioaviisimut
oqaaseqaataanit nikanarsar-
neqarsimalluni.
Radioaviisimi oqaaseqaa-
taanut allakkat ulloq taanna
Inatsartut siulittaasoqarfianut
nassiussani tunngaviupput.
Allakkani Anders Nilsson
isumaqarpoq Namminersor-
nerusut qarasaasiaqarfiani
immikkut isumannaassuser-
mik misissuinermi atuisut
ilisimaneqanngitsut marluk
paasineqarsimasut, taakkulu
iluarisaminnik qarasaasiani
»qupperaasinnaasimasut«.
Anders Nilssonip saaffi-
ginnimmat aqagukkut Inatsi-
sartut siulittaasuata Johan
Lund Olsenip politiit qinnu-
igai misissueqqullugit.
Uppemarsaateqanngilaq
- Ajuallaatigaara Anders
Nilssonip oqaaseqaataanut
taamaallaat tusatsiakkat tun-
ngavigineqarmata, Martin
Gjødvad AG-mut oqarpoq.
Martin Gjødvad Nuummi
politiinut unnerluussinermini
allappoq pasillernerit tun-
ngavissaqanngitsut, kiisalu
pasilliutit suliffeqarfiutimi-
nut imminullu tamanit tatigi-
neqarneranut millisaataasut.
Taamaattumik Martin Gjød-
vad pisinnaatippoq piner-
luuteqarsimanermut eqqartu-
ussisoqassagaluarpat Anders
Nilsson taarsiisussanngor-
tinniarlugu piumasaqassallu-
ni.
Martin Gjødvad-ip aamma
Nuummi politiit paasinia-
aqquai Inu:IT A/S-ip Nam-
minersornerusut qarasaasia-
qarfianik ingerlatsinissamut
isumaqatigiissutaa tamanut
saqqummiussimammagu i-
natsisinik unioqqutitsineru-
nersoq. Martin Gjødvad-ip
isumaa malillugu »allanut
saqqummiuteqqusaanngitsu-
mik« isumaqatigiissusior-
toqarsimammat.
Unioqqutitsisoqanngilaq
Qarasaasiaqarfimmi pisor-
taagallartoq Lene Gaaei pi-
ngasunngornermi tusagassiu-
utinut nalunaaruteqarpoq.
Tassani allappoq Nammi-
nersomerusut qarasaasiaqar-
fiani inatsisinik unioqqutit-
sisoqarsimanngitsoq ima-
luunniit pisussaatitaanngitsu-
nik atuisoqarsimanngitsoq.
- Ilumoorpoq paasigatsigu
atuisoq ataaseq nalunaarne-
qarsimammat kinaassusersi-
sinnaanngisatsinnik, Lene
Gaaei oqarpoq.
- Taamaattumik qarasaasi-
aqarfimmi toqqortat immik-
kut ilisimasalinnut arlaannut
attuumassuteqanngitsunut
misissortinniarpagut, tassalu
suliffeqarfik Novell, qara-
saasiami suleriaatsinik iluar-
siisimasut, paasiniartissallu-
gu atuisoq qanga kimillu na-
lunaarsorneqarsimanersoq,
erseqqissarusupparali atui-
soq tassaasimammat killilim-
mik pisinnaatitaaffilik.
Politiit tullinnguupput
Maannalu politiit paasinia-
asussanngorput. Politimeste-
riugallartoq John Kølbæk
AG-mut uppernarsarpaa un-
nerluussut tigoreersimallugu.
- Inatsisartut siulittaaso-
qarfianit unnerluussut misis-
soqqaassallugu aalajanger-
pugut, paasiniaanermilu paa-
sisat tunngavigalugit Martin
Gjødvad-ip Anders Nilsson-
imit nikanarsarneqarsima-
nerminik unnerluutiginnin-
nera isummerfigissavarput,
John Kølbæk oqarpoq.
Aasarissinerani ataatsimiinneq
Nunanut allanut isumannaallisaanermullu
ataatsimiititaat tuaviortumik ataatsimiigiaqquneqartoq
(EE) - Inatsisartunut naalak-
kersuisunullu ilaasortat a-
merlanngitsut aasaanerani
sulinngiffeqartut marlun-
ngormat Nuummut ataatsi-
miigiarput nal. akunnerini
marlunni.
Tuaviortumik ataatsimii-
giaqqusivoq naalakkersuisut
siulittaasuat Jonathan Motz-
feldt, sulinngiffeqarluni nu-
nami aamma allamiittoq.
Inatsisartut nunanut alla-
nut isumannaallisaanermullu
ataatsimiititaanni siulittaasoq
Maliinannguaq M. Mølgaard
marlunngornerup unnuaanni
timmisartumut ilaalluni ti-
kippoq.
Ilaasortat ataasiakkaat tim-
misartorlutik Nuulianngin-
nerminni ilisimatinneqan-
ngillat ataatsimiinnermi suut
eqqartorneqassanersul.
Ataatsimiinnermili oqalli-
sigineqarunarpoq nunanut
allanut isumannaallisaaner-
mullu ataatsimiititami Ka-
laallit Nunaata sunniuteqar-
nerata ingerlanera pillugu
atorfillit ataatsimiititat sulia-
qarsimanerat. Taamatummi
pisortanit nalunaartoqarpoq.
Ataatsimiititaq
Naalakkersuisut siulittaasuat
Jonathan Motzfeldt oqarpoq,
nammineq ataatsimiititamul-
lu ilaasortap Kuupik Kleist-
ip nunanut allanut isuman-
naallisaanermullu politike-
qarnermut ataatsimiititamut
nassuiaatigisimallugu nalu-
naarusiaq, nammineq stats-
ministerillu tigusassaat, naa-
lagaaffeqatigiit 10. august
Savalimmiuni ataatsimiin-
nissaannut atatillugu.
Nalunaarusiaq suli naam-
massineqanngilaq, julip naa-
lernerani aatsaat naammassi-
neqassalluni.
Ataatsimiititaq Annorak,
atorfilinnik ataatsimiititaq
naalakkersuisut siulittaa-
suannit taama taagorneqar-
mat, inuttaqarpoq namminer-
sornerullutik oqartussanit,
nunanut allanut, illersornis-
samut statsminstereqarfim-
miilu sinniisunik.
Marloqiusaq
Nunanut allanut isumannaal-
lisaanermullu politikeqarner-
mi Kalaallit Nunaat sunniu-
teqanngikkaluarpoq. Tama-
tumani naalagaaffik kisimi
oqartussaammat. Tamatuma-
nili ineriartortoqarsimavoq.
Tassami namminersornerul-
lutik oqartussat piffissap
ingerlanerani nunanut allanut
politikeqarnermi sunniuteqa-
leriartorsimammata, asser-
suutigalugu aalisarnermut
niuernermullu apeqqutini,
kiisalu nunanut qanitanut
pissuseqarnermi.
Isumannaallisaanermulli
apeqqummi pissutsit allar-
luinnaapput, naalagaaffiup
illersorneqarnissaani Dan-
mark nammineerluinnarluni
aalajangeerusuttarmat. Naa-
lagaaffiullu illersornissamut
politikeqarnerani amerikar-
miunik isumaqatigiissut naa-
lagaaffiup namminersorne-
rullutillu oqartussat akoman-
ni apeqqutaavoq ilungersu-
nartoq, politikeritta akornan-
ni aalassatsitsisimasoq. Pi-
ngaartumik ukiuni kinguller-
ni, nalunaarusiat imaaginna-
vissut takutimmassuk isu-
mannaallisaanermut politi-
keqarnermi Danmark mar-
loqiusamik ingerlatsisima-
soq, siulleq Danmark-imut
atuuttoq tullialu Kalaallit
Nunaannut atuuttoq, isertor-
neqarluinnartut.
Kommissioni
Nunanut allanut isumannaal-
lisaanermullu ataatsimiitita-
mi siulittaasup Maliinan-
nguaq M. Mølgaard-ip er-
seqqissaatigaa, ataatsimiitiap
annoraap sulinera ataatsimii-
titami paasissutissiissutigine-
qartoq.
- Ataatsimiititap annoraap
sulinera qanimut eqqartor-
sinnaanngilarput nalunaaru-
siamik suliaqartoqartinnagu,
politikikkullu oqallinnerit
aallartitsinnagit.
- Ukiakkut ataatsimiinneq
septemberimi aallartippat
Inatsisartut nassuiaammik
tunineqassapput, Maliinan-
nguaq M. Mølgaard oqarpoq.
llanngullugu erseqqissaati-
gaa, naalakkersuisut kom-
mission-imik pilersitsiniar-
tut, nunanut allanut isuman-
naallisaanermullu politike-
qarnermi sunniuteqameruler-
nissaq pillugu siunnersuum-
mik siunnersuusiortussamik.
Nunanut allanut isuman-
naallisaanermullu ataatsimii-
titap ataatsimiinnera pillugu
Jonathan Motzfeldt oqaase-
qarumanngilaq, ataatsimiiti-
taq isertuussisuummat, isu-
mannaallisaanermut apeqqu-
tit illersorneqarmata pisortat
saqqummiussisussaatitaane-
rat pillugu inatsimmi.
- Taamaallaat oqaatigisin-
naavara nassuiaasimagatta,
taama oqarpoq, København-
imut aallannginnermini.
Nilsson anmeldt for æreskrænkelse
Martin Gjødvad afviser beskyldningerne om uretmæssig
adgang til edb-systemet i hjemmestyret
NUUK (TK) - Direktøren for
det privatejede InurlT A/S,
direktør Martin Gjødvad, har
anmeldt landstingsmedlem
Anders Nilsson til politiet.
Martin Gjødvad mener hans
ære er krænket i forbindelse
med de udtalelser, som An-
ders Nilsson fremsatte i Ra-
dioavisen den 9. juli.
Udtalelserne i Radioavisen
blev fremsat på baggrund af
et brev, han samme dag hav-
de sendt til Landstingets for-
mandsskab. I brevet hævder
Anders Nilsson, at et ekstra-
ordinært sikkerhedscheck i
hjemmestyrets edb-system
havde afsløret to ukendte
brugere, der kunne bevæge
sig frit i systemet på »læseni-
veau«.
Henvendelsen fra Anders
Nilsson fik dagen efter
Landstingets formand, Johan
Lund Olsen, til at bede poli-
tiet undersøge forholdet.
Ingen dokumentation
- Det, der har krænket mig er,
at udtalelserne alene er frem-
sat på baggrund af, hvad An-
ders Nilsson har hørt, siger
Martin Gjødvad til AG.
I sin anmeldelse til politiet
i Nuuk skriver Martin Gjød-
vad, at beskyldningerne er
grundløse, samt at de er med
til at nedsætte både selska-
bets og hans egen agtelse i
offentligheden. Derfor forbe-
holder Martin Gjødvad sig
ret til ved en eventuel efter-
følgende kriminalsag at rejse
krav om erstatning over for
Anders Nilsson.
Desuden har Martin Gjød-
vad bedt politiet i Nuuk
undersøge, om det er lovligt
det at offentliggøre den
driftsstøtteaftale, som Inu:IT
A/S har indgået med Hjem-
mestyrets Edb-afdeling, efter
Martin Gjødvads mening »i
fortrolighed«.
Ingen ulovligheder
Edb-afdelingens konstituere-
de chef, Lene Gaaei, udsend-
te onsdag formiddag en pres-
semeddelelse. Her hævder
hun, at der på intet tidspunkt
er konstateret ulovligheder
eller uretmæssig adgang til
hjemmestyrets edb-system.
- Det er rigtigt, at vi har
konstateret, at der er oprettet
en bruger, som vi ikke umid-
delbart har kunnet identifice-
res, siger Lene Gaaei.
- Derfor har vi efterfølgen-
de taget initiativ til at rele-
vante backup-bånd fra Edb-
afdelingen bliver gennem-
gået af eksperter fra en uvil-
dig instans, nemlig firmaet
Novell, der har konstrueret
systemet, alene for at konsta-
tere, hvornår og af hvem bru-
gerkontoen blev oprettet.
Men jeg vil gerne slå fast at
der er tale om en bruger med
begrænsede rettigheder.
Nu er det politiets tur
Nu er det så politiets tur til at
rede de spegede tråde ud.
Fungerende politimester
John Kølbæk bekræfter over
for AG, at han har modtaget
anmeldelserne.
- Rent praktisk har vi be-
sluttet først at undersøge den
anmeldelse vi har fået fra
Landstingets formandsskab,
og alt efter hvad efterforsk-
ningen viser, vil vi efterføl-
gende tage stilling til den
anmeldelse, som Martin
Gjødvad har indgivet mod
Anders Nilsson for æres-
krænkelse, siger John Køl-
bæk.