Bibliotheca Arnamagnæana - 01.06.2005, Page 96
86
Alex Speed Kjeldsen
lv.17, ‘greidiz’ 7r.8, 8r.6 og ‘reidiz’ 7v.3). Ydermere kan det bemærkes
at der skrives (5) i ‘an5a kil’ 8r.3, ‘anSar éc’ 5r.l9, ‘ander’ 4r.24 og
‘ftvnSvm’ 6v.2 og (Jj) i ‘anjrakil’ 4r.25. Endelig skal det bemærkes at /d/
skrives (5) i ‘bardage’ lv.24, en form der i senere tid kendes fra Vest-
fjordene og betragtes som resultatet af en fejlagtig analyse af /r+d/ for-
årsaget af usikkerheden omkring udtalen af /rd/-forbindelsen.48 Hvis
der ikke blot er tale om en simpel fejlskrivning (hvilket sagtens kan
være tilfældet), og hvis man betragter formen i lyset af den dialektale
overgang af /rd/ > /rd/,49 må det for det første bemærkes at fragmentet
ikke rummer andre indikationer for den pågældende overgang,50 og at
der for det andet ville være tale om et særdeles tidligt belæg.51
<d> er den helt dominerende betegnelse for den dentale spirant i me-
dial og final stilling (knap xllOO). Betegnelsen (Jr) forekommer imid-
lertid også, men kun i godt 50 tilfælde. Eksemplerne med (jr) fordeler
sig over en lang række forskellige ord, og der synes ikke at kunne spo-
res nogen tendens til fortrinsvis at anvende (jr) efter høje bogstaver. Det
må til gengæld bemærkes at en del af eksemplerne med (jr) optræder i
forbindelse med orddeling ved linjeskift (fx ‘hafjjri’ 2r.21-2 og ‘vr|]rv’
4r.33-4). Ud over (5) og (Jr) finder man i to tilfælde tilsyneladende be-
tegnelsen (d) (‘hallvardt’ 3v.l4 og ‘blød’ 8v.26), men tværstregen er ri-
meligvis blot glemt (eller udvisket). Overgangen af /t/ > /5/ i tryksvag
udlyd behandles ndf. under /t/, men det kan allerede her bemærkes at
den pågældende overgang knap 10 gange kommer til udtryk i omvend-
te skrivemåder med (t)52 for /5/ (fx ‘vm bvnat’ lv.31, ‘vit’ 3r. 15 og
‘erot’ 8r.32). Endelig kan det bemærkes at lukningen af /5/ > /d/ efter /I/
ikke manifesteres idet der altid skrives (15) (x3, fx ‘fkilSvz’ 7r.6) eller
(ljr) (x5, fx ‘dvaljriz’ 2v.l5).53 Det samme gør sig gældende efter /m/,
hvor man i alle fem tilfælde finder (5) (fx ‘fem5’ 3r.3 og ‘lamSiz’
7v.20). På samme vis skrives ældre /n5/ (n5) i ‘vn5i’ 5r.l0, men be-
mærk at også /nd/ kan skrives med (5, jr). Forbindelsen /ng5/ manife-
48 Jf. Åsgeir Bl. Magnusson 1959: 12.
49 Om denne overgang, se SigurOur Jonsson et al. 1992: 25-6 med en række henvisninger.
50 Det allerede nævnte enkeltstående ‘hallvardi’ 3v.l4 skal rimeligvis ikke tillægges no-
gen betydning.
51 I Åsgeir Bl. Magnusson 1959 argumenteres der for at udviklingen er begyndt på Vest-
landet omkring eller noget før 1400 (se fx s. 18), men i øvrigt har spredt sig til en større
del af (Nord)landet.
52 Og i et enkelt tilfælde tilsyneladende (tt) (‘he/'a|tt’ 4r.30-l), men læsningen er usikker.
53 Der skrives altid (d) i præt. af sigla.