Bibliotheca Arnamagnæana - 01.06.2005, Side 259
C-redaktionen af Egils saga
249
skrift af Egils saga er eventuelt udført nogle år tidligere,
se s. 257.
(7) Eigils Saga Skalla-Grimssonar, Hrappsey 1782. Denne
første trykte udgave af sagaen er ifølge dens (i de be-
varede eksemplarer vistnok kun en gang forekommende)
titelblad “Prentud [...] I Jm konungl. Priviligerada
Bokjrrykkerie, af M. Moberg”, dvs. af den til Island ind-
vandrede svensker Magnus Moberg, jf. JH 1928 s. 24, 49-
50. Til Jon Helgasons konstatering af, at hovedparten af
teksten følger A-redaktionen, har Bjami Einarsson føjet
den værdifulde iagttagelse, at slutningen (siglum: H2,
tekst svarende til EgEA I, kap. 85,40-87,17) er fra C-
redaktionen, hvoraf der også er efterladt spor andre steder,
jf. Bjami Einarsson 1994 s. 27-28 (§§ 36-38), 42 (nr. 3),
49 (tillæg II) samt EgEA I, indledning s. L, § 3.1.7. Til
bogtrykkerens rådighed har der med andre ord stået et A-
håndskrift, som - hvad der ingenlunde er atypisk - var de-
fekt i slutningen og måtte suppleres ad hoc fra et andet ek-
semplar af sagaen. Lakunen i hovedforlægget ser dog ikke
ud til at have udgjort mere end et eller to blade.
De resterende vidner til C-teksten af Egils saga forekommer alle at
være sekundære. Der er ikke så mange af dem, hvilket i sig selv er et in-
dicium for, at denne redaktion af sagaen kun har været kendt inden for
en begrænset islandsk personkreds. En systematisk kollationering er
ikke gennemført, men på grundlag af stikprøver foretaget af Jon Helga-
son og mig selv kan der etableres følgende, foreløbige gruppering:
(8-10) Tre efterkommere af AM 462 4to. Det vigtigste medlem af
denne undergruppe er AM 456 4to (KålKatAM I 647, nr.
1228). Det er afskrevet efter AM 462 4to (K'/K3),
sandsynligvis i 1700-tallets første årti, af Arni Magnus-
sons yngre bror, sr. Magnus Magnusson (ca. 1669-1720;
IÆ III 443, se også Jon Olafsson fra Grunnavlks karakte-
ristik trykt AMLevned 1,2 39). Magnus Magnusson ind-
trådte 1693 i rækken af sin morfars efterfølgere i Hvamm-
ur, og det er mest nærliggende at forestille sig, at hans