Milli mála - 2023, Blaðsíða 156
MILLI MÁLA
156 Milli mála 15/2/2023
er (2,5) är (24,7) og (7,4) och (43,3)
der (7,4) där (29,9) leger (12,3) leker (9,3)
kendt (33,3) kända (64,9) fra (6,2) från (36,1)
ejeren (71,6) ägaren (68,0) hvad (4,9) vad (11,3)
da (11,1) då (10,3) at (7,4) att (24,7)
ned (39,5) ner (40,2) af (9,9) av (41,2)
englænderen (46,9) engelsman (15,5) blive (14,8) bli (28,9)
klodserne (45,7) klossarna (16,4) bliver (21,0) blir (41,2)
Hvor der er størst forskel på forståelse jf. tal i parentes, er det ofte
grundet den forskel der er på ortografien mellem dansk og svensk.
Det fører til den antagelse, at eleverne ikke er gjort opmærksomme
på hvad der skjuler sig bag de svenske bogstaver og stavemåde (ä) og
forskellige bogstavkombinationer (jf. tabel 5) der skiller sig fra dansk
og islandsk. På samme måde optræder/opstår der mangel på kend-
skab til de særlige danske skrifttegn (å, ø), samt bogstavkombination-
er som -nd-, -dt-, -ej-/ -eg-, -ds-. At disse elementer som er afgørende
for at kunne læse sig igennem en hhv. dansk eller svensk tekst, må
siges at være svære for en stor del elever der har haft dansk som sko-
lefag i knap fire år. Börestam (2010, 21) har påpeget at med ”skriften
får inläraren lättare syn på relevanta likheter och skillnader mellan
språken” .
Kategori 3. Forskelle, hvor de enkelte ord ingen forbindelse har til hinan-
den – hverken i indhold eller form . Denne gruppe tilhører ord af samme
betydning, men er ikke nødvendigvis etymologisk beslægtede – og
derved bliver det sværere at forstå nabosproget hvis man ikke har
sociologisk forståelse af konteksten. Læserens mangel på forståelse af
hvad han/hun læser burde ikke sætte en stopper for at eleven kan få
fat i tekstens indhold/budskab. For at komme videre har eleverne
brug for strategier og stilladsering, som de muligvis kunne opnå
gennem deres undervisning.
DANSK SOM TRANSITSPROG FOR ISLÆNDINGE IND I NORDEN
10.33112/millimala.15.2.6