Milli mála - 2023, Blaðsíða 161
MILLI MÁLA
Milli mála 15/2/2023 161
ÞÓRHILDUR ODDSDÓTTIR OG BRYNHILDUR ANNA RAGNARSDÓTTIR
keskolen og gymnasiet (Þórhildur Oddsdóttir 2019, 80). Selv om
dansk ikke er noget der tilhører den islandske dagligdag i det 21.
århundrede, er der dog undtagelser inden for de unges kulturer som
har indflydelse på deres bevidsthed og vækker (flygtig) interesse for
det nordiske. Blandt mangfoldige sproglige og kulturbærende
eksempler kan her nævnes tv-programmer som Broen, SKAM og
Nordic Noir, hvor det er lykkedes at vække en fælles nordisk interesse
for de forskellige sprog og samhørighed omkring kulturelle fænome-
ner, som desuden fungerer som sproglige byggeklodser til nabosprog.
For islændinge er der ikke tale om nabosprog på samme måde
som hvis man enten har dansk, svensk eller norsk som modersmål
(L1). Islandsk minder ikke så meget om de skandinaviske sprog at
islandsk og fx dansk indbyrdes er forståelige uden formel indlæring,
især når det kommer til udtalen. En del af det danske basisordforråd
er dog fælles med islandsk og kan gøres transparent for islændinge
når de bliver gjort opmærksomme på slægtskabet. For eksempel kan
nævnes de første sætninger af Prinsessen på ærten og Den grimme ælling .
Der kan også nævnes at mange danske nøgleverber (stærk bøjning)
har tilsvarende verber i islandsk. Det samme gælder mange ord
knyttet til det daglige liv, fx brød (brauð), mælk (mjólk), smør
(smjör); hus (hús), væg (veggur), gulv (gólf).
Stort set følger elevernes ordforståelse i hhv. dansk og svensk
samme mønster og er nogenlunde på samme kompetenceniveau,
hvilket giver anledning til at antage at islandske elever kan bruge
deres kundskaber i dansk som transitsprog til svensksprogede områ-
der. Fremtrædende i resultaterne er at eleverne overfører deres
kundskaber i dansk til svensk såfremt de svenske ord har samme
eller lignende stavemåde som de danske. De ortografiske afvigelser
og bogstavkombinationer i dansk skriftsprog, set fra islandsk på den
ene side, og på den anden side de ortografiske forskelle og bogstav-
kombinationer mellem dansk og svensk synes at være afgørende
hindringer for forståelse. Dette område har generelt ikke været i
fokus i sprogundervisningen til trods for udtrykkelige bestemmelser
i læseplaner. Det skulle være enkelt at gøre eleverne opmærksomme
på disse forskelle i relevante opgaver med kognater i meningsfuld
kontekst. Vi vil jo gerne at eleverne uden tøven tør være fleksible i
en kommunikationssituation og kaste sig ud i at bruge det skand-