Bibliotheca Arnamagnæana - 01.06.1985, Page 287
279
thiænirske sb. gen. ‘tjenerindes’ 2823 (oratio) m.fl. - fælles for samtlige
GldOs belæg på dette ord er at de optræder i kilder med formodede
fsv. forlæg (Anna Brades og Marine Issdatters bønnebøger, A 29,
AM 75,8° pass.) og at disse kilder alle tilhører genren andagtslitte-
ratur. Glosen er ifølge Sdw. rimeligt belagt i fsv. (med fem eksemp-
ler) og kunne da antages for en særdeles sandsynlig svecisme, hvis
ikke man samtidig måtte erkende at den vel lige så godt kunne være
fremkaldt her af selve genren som af et svensk forlæg.
vidheligheth sb. ‘vidde, vidtstrakt rum’ 3016 - da GldO uden for AM
75,8°s oversættelse af ps. 118 kun har et belæg på dette ord i over-
sættelsesværket SøndEv., og da fsv. vidhelikhet er hyppigt belagt
hos Sdw., var det fristende at regne med en svecisme her. Man bør
dog ikke overse at adv. videlig er solidt belagt fra reformationstiden
(jf. Kalk. art. Videlig, IV 810). Et hertil svarende sb. kunne følgelig
meget vel tænkes at være dannet i gida. uafhængigt af fsv. som
oversættelse af lat. latitudo. - CP IV har ith stort och vit rwm 1251"2.
øthmywgt sb. ‘ydmyghed’ 3030 3315 3713 3923 (oratio) - da denne velbe-
lagte gida. glose tilhører opbyggelsesvokabularet og da en stor del
af den gida. opbyggelseslitteratur som nævnt er oversat fra svensk,
er det ikke mærkeligt at flertallet af GldOs belæg hidrører fra religi-
øse kilder med sikkert eller muligt svensk oversættelsesgrundlag (fx
BonM, SjT, PassSth., PostU, SøndEv., A 29). Den findes dog også
i en religiøs kilde uden et sådant grundlag (Kempis) og i andre
kilder end de religiøse, uden eller med muligt svensk oversættelses-
grundlag (fx i en række diplomer og Karl Magnus Krønike, jf.
Hjorth 1965 161-314). Så fristende det end er at regne med svecisme
bør man da nok kun gøre det med allerstørste forsigtighed - glosen
kan mindst lige så godt skyldes genren som et svensk forlæg. -
Christiern Pedersen har på ét af de tilsvarende steder i sin oversæt-
telse af salmen en anden og i dansk bedre kendt afledning af adj.
ydmyg: ydmyghed CP IV 13012 (desuden benytter han gloserne ne-
dertrøckelse og modgang).
Ud fra en helhedsbedømmelse af det fremlagte materiale kan man
herefter nok tillade sig at fastslå at en række vokabulære ejendomme-
ligheder i bøn nr. 427 ville få en rimelig forklaring hvis man antog at