Bibliotheca Arnamagnæana - 01.06.1977, Page 162
158
né vissa vana;
J)6 ec einn um komc
eikinn fur yfir,
y&or salkynni at siå.”
I Baldrs draumar och Prymskvida skildras overgangen till hand-
lingsmoment nr. 2 (A sander ut H att skaffa O från Det andra lan-
det) i identiskt lika strofer, bortsett från att O: s identitet anges på
olika sått i de två texterna:
Senn voro æsir
allir å Jringi,
oc åsynior
allar å måli,
oc um J>at ré8o
rikir tivar,
hvé Joeir Hlorri&a
hamar um sætti.
(Prymskv. 14)
Senn voro æsir
allir å Jpingi
oc åsynior
allar å måli,
oc um ]oat ré&o,
rikir tivar,
hvi væri Baldri
ballir draumar.
(Baldrs draumar 1)
Exemplen antyder att Eddans resemonster år forbundet inte bara
med vissa återkommande motiv utan också med beståmda fraser
eller formler. Fenomenet år vålkånt inom muntlig folkdiktning, t.ex.
i ballad-traderingen, och har under senare år sårskilt studerats av
Albert Lord och hans många amerikanska efterfoljare inom “The
Oral-Formulaic School” av folkloristiken4. Om man får tro Lord
och hans anhångare, bor forekomsten av dylika formler i flera
Edda-dikter med samma handlingschema forklaras genom anta-
gandet att texterna från bor jan har improviserats under sjålva
recitationen på grundval av en fast repertoar av formler och tra-
ditionella motiv.
1.3. Hur det ån forhåller sig med detta, så år det tydligt, att
dessa rese-dikter år baserade på traditionella stereotypa beråttar-
monster, och att man dårfor bor akta sig for at overtolka enstaka
fraser och formuleringar eller supponera “litterårt inflytande” från
den ena texten till den andra. Den enskilda texten, i detta fall
4 Se Albert B. Lord, The Singer of Tales (1960), och min egen diskussion av
forsoken att applieera “the oral-formulaic theory” på Edda-dikterna: “Hjdlmar's
Death-Song and the Delivery of Eddie Poetry”, Speculum XLVI (1971).